This work is licensed under a Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International License.
ISSN 2232-884X (Print) ISSN 3029-4207 (Digitalna reprodukcija)
Eduard Loidolt, drugi slikar austrougarke vojske, akademski slikar i vojnik koji je inspiriran neobičnošću Bosne napravio je 135 akvarela malog formata, predstavljajući najširu i najraznovrsniju sliku bosanskohercegovačkih krajolika, gradskih veduta, ljudskih likova i svakodnevnih scena tog vremena, predstavljajući život ove zemlje.
Bosanac : srpsko-pravoslavni kalendar za godinu 1919.
Brazda : časopis za književnost i kulturu 1935
Ovaj rad je licenciran pod Creative Commons Licencom za Atribuciju – Ne-komercijalno – Bez prerada 4.0 Međunarodna Licenca.
ISSN 2232-9420 (Print) ISSN 3029-3863 (Digitalna reprodukcija)
ISSN 2232-9552 (Print) ISSN 3029-388X (Digitalna reprodukcija)
ISSN 2566-297X (Print) ISSN 3029-4002 (Digitalna reprodukcija)
Glasnik sv. Ante - za hrvatski katolički puk: blagoslovljen od Sv. Oca Pape i franjevačkog generala 1912.
Glasnik sv. Ante - za hrvatski katolički puk: blagoslovljen od Sv. Oca Pape i franjevačkog generala 1913.
Glasnik sv. Ante - za hrvatski katolički puk: blagoslovljen od Sv. Oca Pape i franjevačkog generala 1933.
Urednik i izdavač ovog ilustrovanog kalendara bio je Nikola Jarak. Kalendar Željezničar izlazio je na bosanskom, srpskom i hrvatskom jeziku, na latiničnom i ćirilićnom pismu. Štampan je u štampariji „Obod“. Prvo izdanje je iz 1926. godine, a nije precizirano kada je kalendar prestao izlaziti.
ISSN 2232-8009 (Print) ISSN 3029-4223 (Digitalna reprodukcija)
Urednik Željezničarskog kalendara bio je Nikola Jarak. Prvi broj datira iz 1926. godine, a kada je prestao sa izdavanjem, nije tačno poznato. Štampan je na bosanskom jeziku u štampariji Zadružni glasnik. Izdavač je bila Željezničarska druga.
ISSN 2232-7827 (Print) ISSN 3029-4231 (Digitalna reprodukcija)
Naša misel: list Delavskega kulturnog društva „Cankar“
Letn. 1, št. 1 (21.3.1935)- letn. 1, št. 12 (15.12.1935) List „Naša misel“ pronađen je 2004. godine prilikom sređivanja i popisa arhivske građe u Odjeljenju specijalnih zbirki NUBBiH. Izlazio je od 21. marta do 15. decembra 1935. godine u Sarajevu, dva puta mjesečno, na slovenačkom jeziku. Uređivao ga je Redakcioni odbor, a glavni i odgovorni urednik lista bio je Marjan Telatko, predsjednik Društva.
Sarajevo : Delavsko kulturno društvo "Cankar", 1935
ISSN 2566-3046 (Print) ISSN 3029-4185 (Digitalna reprodukcija)
Tarik = Putokaz : list za pouku i zabavu : ilmî, edebî cerîde 1908
Urednik i izdavač kalendara bio je Jovan Simić. Štampan je na srpskom jeziku u sarajevskoj Srpskoj dioničkoj štampariji. Jovan Simić je izdavao kalendar u Bosovači.
ŽETVA: list Oblasnog odbora Ujedinjenog saveza antifašističke omladine Jugoslavije za Kozaru“ (1944)
List je bio namijenjen omladini Bosanske Krajine i šire, omladini antifašističke Jugoslavije. Nije imao redovan kontinuitet u izlaženju zbog ratnih dešavanja u periodu postojanja lista. Izdavan je na Kozari, od izdavača Oblasnog odbora USAOJ-a (Ujedinjeni savez antifašističke omladine Jugoslavije) za Bosansku Krajinu, na bosanskom jeziku. Naslov je bio štampan na ćirilici, a tekst na latinici. Tematika lista je antifašistička borba i Bosanska Krajina.
ISSN 2303-7962 (Print) ISSN 3029-4061 (Digitalna reprodukcija)
Književni pupoljci učiteljskih pripravnika u Sarajevu 1887-1912
Za tisak uredio i izdao Josip Milaković, u Sarajevu. Zbirka je štampana latinicom i ćirilicom na bosanskom, hrvatskom i srpskom jeziku. Iz Predgovora / Josip Milaković: "Ove je godine taman četvrt vijeka, otkako đaci sarajevske učiteljske škole imaju svoj almanah Književni pupoljci. Bijaše to godine 1887. kad đaci osnovaše svoje literarno društvo i pokrenuše svoj almanah koji Ivan Lepušić, učitelj vježbaonice i spisatelj, prozva Književni pupoljci. Urednici almanaha, kojih ima 14 tečajeva, bijaše nastavnik hrvatskog ili srpskog jezika ..." - -> str. V-X
KRITIKA političkog, socijalno-ekonomskog i kulturnog djelovanja našeg društva 1922
Odgovorni urednik novine bio je Ismet Busovača, a za redakciju „Kritike“ odgovoran je bio Jovo Šmitran. I Kritika je izlazila na bosanskom, hrvatskom i srpskom jeziku, na latinici i ćirilici. Izdavač je bio u Sarajevu, Konzorcij „Triumvirat“. Štampala se također u Sarajevu, u Islamskoj dioničkoj štampariji. Od broja 35 (25. oktobar 1922.) dolazi do izmjene urednika, pa glavni urednik postaje Vlado Turubatović. List je bio informativno-političkog karaktera.
ZVONO : glasnik Jugoslovenske Soc.-Dem. Stranke za BiH
1920, br. 85,87-102 Odgovorni urednik Zvona bio je Jovan Šmitran, a glavni urednik N. Ristić. Novina je izlazila na bosanskom, hrvatskom i srpskom jeziku, štampana latinicom i ćirilicom. Izdavač je bila Jugoslovenska soc. dem. stranka za BiH, a štamparija Radnička štamparija (Jovan Šmitran) u Sarajevu. Zvono je izlazilo dva puta sedmično, srijedom i subotom. Broj 50 (1920) imao je prilog „Heroji“.
Sarajevo : Radnička štamparija (Jovan Šmitran)
ISSN 2566-4425 (Print) ISSN 3029-4215 (Digitalna reprodukcija)
Kalendar je izašao samo za 1911. godinu. Puni naslov glasi: Džepni kalendar: za godinu... Slavija je izdala kalendar u Bosanskoj Krupi. Nisu poznati podaci o uredniku.
ISSN 2232-7878 (Print) ISSN 3029-4258 (Digitalna reprodukcija)
Domovina : nezavisan muslimanski list 1920 Br. 1-8, 10-24
ISSN 2232-9005 (Print) ISSN 3029-4010 (Digitalna reprodukcija)
RADNIK: organ Jedinstvenih sindikata radnika i namještenika Jugoslavije za Bosnu i Hercegovinu
Od 1949. Organ Glavnog odbora Saveza sindikata Jugoslavije za Bosnu i Hercegovinu. - Od br. 72 (1959) glavni i odgovorni urednik Nada Selimović. - Od br. 72 (1950) izdavač Glavni odbor SSJ za BiH. - Od br. 35 (1946) naslov naizmjenično ćir. i lat. - Nije izlazio 1948. godine
ISSN 0481-6854 (Print) ISSN 3029-4193 (Digitalna reprodukcija)
BISER: list za širenje prosvjete megju muslimanima u Bosni i Hercegovini 1918 Br. 1-24
Islamski glas: nezavisni kulturno-prosvjetni i informativni list
Naslov novine pisao je uporedo na bosanskom, francuskom i njemačkom, te arebicom. Tekst je pisan bosanskim jezikom, na latinici. Izlazio je nedjeljno.
ISSN 2232-7452 (Print) ISSN 2566-4042 (Digitalna reprodukcija)
Bosanac : srpsko-pravoslavni kalendar za godinu 1918.
Bratstvo: list za vjersko i narodno prosvjećivanje 1932.
Identifikator ISSN: 2233-0984 (Print) ISSN: 3029-3855 (Digitalna reprodukcija)
ISSN 2232-9102 (Print) ISSN 3029-4029 (Digitalna reprodukcija)
Glas slobode: organ Socijalno-demokratske stranke Bosne i Hercegovine 1917.
Biografije počasnih narodnih heroja koji su odlikovani Ordenom narodnog heroja.
1 album (29 str. sa fotogr.) : crno-bijelo ; 24 x 36 cm
Glasnik zakona i naredaba za Bosnu i Hercegovinu 1887-1918
Novi vidik : list srednjoškolske omladine Brčko
Bitka na Sutjesci je trajala od 15. januara do 16. juna 1943. godine. Nijemci su nazvali taj plan Operacija Schwarz (Crno).
Šehić, Nusret Lazarević, Predrag Gligorić, Milan
Banja Luka : Đačka zadruga Učiteljske škole : Izdavački odbor V ofanziva, [1958] (Zagreb : ORBIS)
Narodno blago: list za objavljivanje narodnih umotvorina 1927-1928
Srpska zora = L' Aurore Serbe : nezavisni list srpske demokracije 1920
Muslimanska sloga: glasilo bosansko-hercegovačkih muslimana 1910
Narodno jedinstvo: zvanični kalendar (svih šest oblasti Bosne i Hercegovine): za prostu ... godinu
Naslov je bio na ćirilici i latinici, a tekstovi su pisani na latinici, bosanskim jezikom. Nije poznato koliko je kalendar izdavan, vjerovatno samo jednom.
Sarajevo : Oblasni odbor Sarajevske oblasti, 1928-192? (Sarajevo : Državna štamparija)
ISSN 2232-7940 (Print) ISSN 3029-4274 (Digitalna reprodukcija)
Novi vakat: list za politiku i narodno gospodarstvo: glasilo Muslimanske ujedinjene organizacije 1913
Istočnik: duhovni časopis za crkveno-prosvjetne potrebe srpsko-pravoslavnog sveštenstva i naroda u Bosni i Hercegovini 1898
Prosvjeta: srpski narodni kalendar : za godinu ... : koja je obična i ima ... dana
Na sjednici Glavnog odbora „Prosvjete“, 20. decembra 1903. godine, odlučeno je da se pokrene izdavanje publikacije u kojoj će se pisati o „Prosvjeti“ i njenom radu. Prije objavljivanja kalendara za 1905. godinu, informacije su objavljivali u Bosanskoj vili, Bosansko-hercegovačkom istočniku i Srpskoj riječi. Od 1910. naslov Kalendar Prosvjeta; od 1913. Kalendar; od 1922. Prosveta; od 1924. Kalendar Prosveta; od 1925. Kalendar-almanah Prosveta; od 1927. Kalendar Prosveta; od 1946. Kalendar Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva "Prosvjeta" u Sarajevu; kor. nasl. od 1946. Prosvjetin kalendar Podnaslov: od 1910.: Za god. ... : kao prva srpska narodna čitanka; od 1911.: Za godinu ... od 1912.: Za prestupnu godinu ... koja ima ... dana; od 1913.: Književnost, privreda, umjetnost, historija, prosvjećivanje; od 1922.: Za ... god.; od 1931.: Za godinu ...; 1936. i 1940.: Za prestupnu godinu ... Urednici: od 1910. Đorđe A. Čokorilo; od 1911. Vladimir Ćorović; od 1912. Risto Radulović; od 1922. Vasa Stajić; od 1923. Nikola Vidaković; od 1924. V. [Vojislav] Gaćinović; od 1927. Redakcioni odbor Zadruge socijalno-kulturnog rada; od 1931. Jovo Vuković; od 1932. Marko Marković, Mirko Maksimović; od 1934. Mirko Maksimović; od 1941. Đorđe Pejanović; od 1946. Redakcioni odbor Glavnog odbora "Prosvjeta" Izdavač: od 1910. Društvo "Prosvjeta", Sarajevo; od 1922. "Prosveta", Sarajevo; od 1924. Društvo "Prosveta", Sarajevo Za 1922. god. izašla dva izdanja; izd. koje je uredio Vasa Stajić, izdala "Prosveta" u Sarajevu i Matica Srpska u Novom Sadu i izd. koje je izdala "Prosveta" u Sarajevu, a dio za zabavu i pouku pribrao i sredio Nikola Vidaković Štamparije: od 1910. Srpska dioničarska štamparija, Sarajevo; od 1914. Štamparija Pijuković i drug, Sarajevo; od 1922. Štamparija Petra N. Gakovića; od 1924. Obod, Sarajevo; od 1927. "Prosveta", Sarajevo; od 1931. "Obod" J. Karić, Sarajevo; od 1933. Kajon, Sarajevo; od 1934. Štamparija Društva "Prosveta", Sarajevo; od 1939. "Prosveta", Sarajevo; od 1946. Oslobođenje, Sarajevo; od 1947, "Prosvjeta", Sarajevo Od 1923. format 21 cm; od 1924. 22 cm; od 1925. 23 cm Od 1913. prestaje numeracija godišta Nije izlazio tokom Drugog svjetskog rata
[Sarajevo] : Srpsko kulturno-prosvjetno društvo "Prosvjeta", 1904-1947 (Sr. [Sremski] Karlovci : Srpska manastirska štamparija)
Preboli zla : dokumentarni zapisi o kataklizmičkim ratnim događanjima / Mensur Seferović
Knjiga zapisa, kolaž o kataklizmičkim događajima u BH i oko nje. O nasrtaju dva fašizma sa ciljem da se raskomada i pripoji. O nacionalno šovinističkim ideologijama koje su zatrovale pojedince i narode. Otkriva nove činjenice i aspekte, upliće sudbinu porodice što knjizi daje posebnu ljudsku notu, ne umanjujući univerzalnu poruku i viziju o prebolima zla.
Tuzla ; Wuppertal : Bosanska riječ = Bosnisches Wort, 2001 (Zagreb : Grafomark)
Zvijezde stajačice : zapisi o djevojkama i majkama iz rata 1941-45 i 1991-95 / Mensur Seferović
O ženama učesnicama Drugog svjetskog rata 1941-1945 i Agresije na Bosnu i Hercegovinu 1991-1995. Priče o ženama heroinama nepoznate su na balkanskim prostorima u tom obimu i periodu o kojem autor piše. Mensur Seferović traga za pozitivnim primjerima ljudskosti i humanizma, traga za zvjezdama stajačicama.
Sarajevo : Institut za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava : Udruženje za zaštitu tekovina borbe za Bosnu i Hercegovinu, 2009 (Sarajevo : Armis print)
Krst i polumjesec u Božurevom dolu, Mensur Seferović
Knjiga „Krst i polumjesec u Božurevom dolu“, autora Mensura Seferovića, govori o tome da su u agoniji rata, bosansko muslimanske porodice žitelji Božureva Dola, Bosna i Hercegovina, bile prinuđene, da bi izbjegle pokolj četnika, da se prekrste. Pokrštavanje Muslimana predložio je pravoslavac-pop, kad je vidio da im nema druge, da bi bacili maglu u četničke oči, da se izvuku iz tog majskog (1943. godine) pakla, sa uvjerenjem da nikad nikakva država nije uspjela da uništi jedan narod, pa to neće uspjeti ni četnicima.
Beograd : "Četvrti jul", 1986 (Beograd : Kultura)
Čitalac će da zavoli junake, trojicu tihih, plemenitih pomagača revolucije, koji treba da se izvuku iz bunkera i odu iz okupiranog grada u oslobođenu teritoriju. Poseban humor u literaturi o narodnooslobodilačkoj borbi.
Tuzla : Bosanska riječ ; Wuppertal : ǂDas ǂBosnische Wort, 2004 (Štampano u Bosni i Hercegovini)
U knjizi „Iskušenja“, autor Mensur Seferović govori o iskušenjima tokom rata i poslije rata, o iskušenjima glavnog junaka, ratnog pilota koji pilotske škole završava i u SAD. Od partizana komuniste postaje nacionalist, slijedbenik zločinca Slobodana Miloševića.
Mensur Seferović; predgovor Bogdan Bogdanović
Chicago : Bosanska biblioteka, 2006 (Sarajevo : Pikok)
Dugogodišnja istraživačka studija o drami jednog manjeg dijela bošnjačkog svijeta, nevelika i usamljena jezgra četničkog ravnogorskog političkog usmjerenja, sudbine zagubljenih i prevarenih nevoljnika. Ova studija je značenski višeslojna, ona se ne bavi samo registraturom, već unutarnjom karakterologijom zločina.
Sarajevo : Bosanski kulturni centar, 1999 (Sarajevo : Bosanski kulturni centar)
Razmeđa Živke Damnjanović, Mensur Seferović
Pričajući o Živki Damnjanović, prvom partizanskom političkom komesaru čete u Jugoslaviji koja je kao žena uspješno ratovala, predočena je ratna drama u Srbiji u drugom svjetskom ratu, ali i njena lična, jer se obračunavala veoma hrabro sa četnicima i njemačkim oficirima i dolazila u sukob sa partijskim rukovodstvom, sve do njene najteže kazne. Originalno istorijsko štivo, velike etičke i vaspitne vrijednosti, podsjeća na ličnosti iz antičke tragedije.
Šestorica osuđenih : ratni dokumenti o ljudima i događajima i svjedočenje ljudi o dokumentima i događajima
O šetorici bilećkih komunista, uslovno osuđenih, trojica na smrt, a trojica na isključenje, od strane Komunističke partije Jugoslavije, Okružnog odbora partije i Operativnog odbora narodooslobodilačke vojske za Hercegovinu. Uslov je da njih šestorica izvrše ranije dobijeni a ne izvršeni zadatak.
Beograd : Komunist, 1974 (Budućnost : Novi Sad)
Vrijeme ratno Manojla Manojlovića, Mensur Seferović
Ovom knjigom autor ukazuje na tkz. lijeva skretanja u Crnoj Gori, koristeći ratni dnevnik odbornika i borca Manojla. Psihološka veličina glavnog junaka, obućarskog radnika koga je u jeku studija zatekao rat i poremetio mu puteve obrazovanja, je što je hod sa revolucijom i za revoluciju počeo kao čovjek okrenut sebi a završio kao borac koji je urastao u principe, ideje i vizije budućnosti za koje se vodio narodnooslobodilački rat.
Beograd : Četvrti jul, 1971 (Zagreb : Vjesnik)
173 str., [12] str. s tablom : fotogr. ; 19 cm
Iako je glavna ličnost knjige Muhamed Bostančić u zatvoru tek oslobođenog Mostara, njegov monolog u ćeliji osnovna je okosnica zapisa, odnosno, raščlanjeno je zašto su se novi nasilnici, koji su uzeli zakon u svoje ruke, svjetili za sukobe sa partizanima. Bostančić, pošten dobronamjeran građanin, ni u zatvoru nije mogao biti nego pošten i dobronamjeran građanin, pa je pričao o partizanskom Mostaru, da je antifašistički pokret njega, vanpartijca i vojnog baštovana, pokrenuo i postao je čovjek od imena.
Mostar : Informativni centar, 1970 (Mostar : Štamparija)
Život piše svoju priču, Mensur Seferović
Posljednju knjigu je autor posvetio supruzi i saradniku Šefiki Omanović Seferović (1927-2013). Događanja u piščevom životu iza kulisa, tokom nastanka i reakcije nakon objavljivanja knjiga. Događaji nisu poredani hronološki, svaki događaj je jedan bljesak života i vremena, aktuelne spisateljske spoznaje i iskustvene životne priče, ispisane kako ih je život nanosio i obilježavao.
Čikago : Bosanska biblioteka, 2014 ([S. l. : s. n.])
Romansirana biografija o Šoši Mažaru, dobrim djelom je hronika o ustanku naroda Bosanske krajine. Legenda i čovjek među nama. Šoša kao sin, brat, drug, vojnik i komadant. U ratnom vremenu antifašističkog odbranbenog rata, sudbina je bila u rukama svakog pojedinca.
Prijedor : Nacionalni park "Kozara", 1981 (Banja Luka : Glas)
Trinaesta hercegovačka NOU brigada, Mensur Seferović
U vrijeme kada je izgledalo da će svi pošteni ljudi biti potrpani u jame, kada su ustaše u gradovima dočekivali i pitali “Koje si vjere?“, formirana je 13 hercegovačka brigada. Govori o partizanima hercegovačke brigade i istoriji naroda Hercegovine toga vremena. Mensur Seferović je bio “šef “ za štampu ove brigade.
Beograd : Vojnoizdavački i novinski centar JNA ; Mostar : Arhiv Hercegovine, 1988 (Beograd : Vojna štamparija)
350, [44] str. s tablama : ilustr., geogr. karte ; 24 cm
Rascvjeti bratstva : (tri sestre - Ljubica, Emina, Zdenka i druga svjedočanstva o česticama bratstva naroda Hercegovine)
Tri djevojke iz tri hercegovačka kraja, Zdenka, Ljubica i Emina, Hrvatica, Srpkinja i Bošnjakinja. U jednom su času i na istom mjestu poginule zbratimljene u ljudskom djelu, svojom krvlju i grobovima, brišući sve razlike između sebe. Svjedočenje koje osvjetljava vjekovne gorčine i ljepote uzrastanja do očaja dovedenog naroda, sudbonosnu smjenu jednog ili više stoljeća na podneblju Jugoslavije.
Beograd : Narodna armija, 1984 (Split : Vojna štamparija)
O majci, narodnom heroju, majci osam sinova i dvije kćerke sa partizanskim oznakama! Doslijednost u vjerovanju da u borbi protiv njemačkih i italijanskih fašista- okupatora, četničkih i ustaških šovinista, mora pobjediti jedna vlast - vlast narodnooslobodilačkog odbora, samo se jedno priznaje - odluka i riječ naroda.
Beograd : Narodna armija, 1964 (Beograd : Vojnoštamparsko preduzeće)
Jedinstvena priča o mostarskoj porodici koja u toku čitavog rata štampa partijski materijal u bunkeru, ispod kuće.
Sarajevo : "Veselin Masleša", 1961 (Zagreb : Borba)
Bataljon u okupiranom gradu, Mensur Seferović
Ovom knjigom koja je neposredni nastavak knjige Tajna partiske čelije, pisac završava panoramu o Mostaru i njegovom bataljonu u Narodnooslobodilačkoj borbi.
Sarajevo : Oslobođenje, 1958 (Sarajevo : Oslobođenje)
Tajna partiske ćelije. 1, Panorama o mostarskim partizanima
Ono što je pisac lično vidio, doživio i bio svjedok događaja, i ono što su mu pričali drugi učesnici nosioci događaja, zapis o odbranbenoj, antifašističkoj borbi sugrađana.
Sarajevo : Oslobođenje, 1957 (Sarajevo : Oslobođenje)
Piščev prvenac iz 1955. godine: 30 reportaža o ljudima i događajima, ratne i poratne teme, govore o moralu mladih našeg podneblja (Bosna i Hercegovina). Da se sačuva istina o ljudima i događajima u jednom teškom ali velikom vremenu kroz koje su prošli građani autorovog rodnog grada Mostara i mostarski bataljon tokom narodnooslobodilačke borbe iz koje su izašli kao pobjednici. Dokumentarna priča o drugovima, oslobođena legendi i pretjerivanja, skromna i uvjerljiva.
Sarajevo : Narodna prosvjeta, 1955 ([s. l. : s. n.])
Divan: list kulturnog društva Muslimana "Preporod" 1993 Br. 1-12
Divan: list kulturnog društva Muslimana "Preporod" 1994 Br. 12-23
Napredak: hrvatski narodni kalendar (1910)
Sarajevo : "Napredak", društvo za potpomaganje naučnika i đaka Hrvata-katolika za Bosnu i Hercegovinu, 1906-1947 (Sarajevo : Tiskara i litografija Vogler i drugovi)
ISSN 2232-7681 (Print) ISSN 3029-4398 (Digitalna reprodukcija)
Narodna uzdanica: kalendar za godinu 1933
ISSN 2232-8025 (Print) ISSN 2566-4174 (Digitalna reprodukcija)
Sefardsko groblje u Sarajevu. Sarajevo: kafana Bendbaša
Na razglednici se nalaze dvije zasebne slike. Na jednoj je prikazano Sefardsko groblje u Sarajevu, a na drugoj sarajevska kafana Bendbaša. Razglednica je izdanje Bosanske Pošte.
Na razglednici se nalazi jedna od ulica u starom dijelu grada, naselje Alifakovac. Razglednica je izdanje štamparije Simon Kattana.
Sarajevo: Scheriat - Richtenschule - Šerijatska škola
Na razglednici je prikazana Šerijatska sudačka škola kao i pet žena u narodnoj nošnji tog perioda. Razglednica je izdanje štamparije Simon Kattana.
Na razglednici su prikazane žene u radionici ćilima u Sarajevu. Tkaonicu ćilima izgradila je Zemaljska vlada 1892. godine. Sjedište tkaonice je bilo na Bistriku (naselje u Sarajevu).
This work is licensed under CC BY-NC-ND 4.0
Na razglednici je prikazana Katedrala u Sarajevu. Razglednica je izdanje M. Löwingera.
Na razglednici je prikazana stara mahala u naselju Bistrik (Sarajevo). Razglednica je izdanje J. A. C. S.
Stolac - Radimilja - Nadgrobni spomenici - Stećci
Na razglednici su prikazana dva stećka u Radimlji. Stećak je nadgrobni spomenik iz srednjeg vijeka. Nekropola stećaka Radimlja nalazi se u Vidovu polju, 3 km zapadno od Stoca, na putu Čapljina - Stolac. Radimlja spada u najvrijednije spomenike srednjovjekovnog perioda u BiH.
Mostar : stari most sa Humom = Römerbrücke mit Hum
Mostar - Stare razglednice - Stari most - Hum
Na razglednici je prikazan Stari most u Mostaru koji je izgrađen je 1566. godine. Sagradio ga je sultan Sulejman I.
Mostar : Prva muslimanska nakladna knjižara
Foča - Rataj - Stare razglednice - 20. st.
Na razglednici se nalazi Čengića kula u selu Rataj kod Miljevine (Foča).
Sarajevo - Alifakovac - Stare razglednice - 20. st.
Na razglednici se nalazi naselje Alifakovac (Sarajevo). Razglednica je izdanje papirnice Altarac.
Na razglednici je prikazano naselje Bendbaša (Sarajevo). Raglednica je izdanje J. Studničke.
Sarajevo - Tržnica - Stare razglednice - 20. st.
Na razglednici je prikazana ulica uz sarajevsku Tržnicu. Razglednica je izdanje Simon Kattana.
Sarajevo - Toplik - Stare razglednice - 20. st.
Na razglednici je prikazan naselje Toplik (Sarajevo). Razglednica je izdanje Bosanske Pošte.
Sarajevo. Gymnasium und Lehrerbildungsanstalt. Gimnazija i Preparandija
Na razglednici je prikazana Gimnazija i Preparandija. Razglednica je izdanje Simon Kattana.
Na razglednici je prikazan stari dio Mostara i žena obučena u tradicionalnu žensku islamsku nošnju tog doba. Razglednica je izdanje Pacher & Kisie.
Na razglednici je prikazan stari dio grada sa dućanima. Razglednica je izdanje štamparije Simon Kattan.
Na razglednici je prikazano staro Sjemenište. Razglednica je izdanje J. Studnička & Co.
Na razglednici je prikazan ugostiteljski objekat "Šabanova kahva" koji je radio od devedesetih godina 19. do tridesetih godina 20. stoljeća. Razglednica je izdanje Caklovića.
Na razglednici je prikazana ulica u Trebinju. Razglednica je izdanje Todor T. Perovića.
Na razglednici je prikazana Šeher-Ćehajina ćuprija. Razglednica je izdanje A. Thier.
BUKVAR : za osnovne škole u Vilajetu bosanskom
Osnovno obrazovanje - Udžbenici za osnovne škole
The first printing house in Bosnia and Herzegovina was founded in 1519 by Božidar Goraždanin, in the city of Goražde, in eastern Bosnia. Two years later, in 1521, the establishment closed and was moved to Romania. Subsequently, a small number of books written in Bosnia and Herzegovina were sent outside the country to be printed, in Venice, Vienna, Rome, and elsewhere, but books were not produced in the country. In the second half of the 19th century, there was a revival of interest in printing and publishing in Bosnia and Herzegovina. The first printing house started work in 1866, in Sarajevo, and was called Sopronova pečatnja (Sopron’s Publishing House), after its founder, Sopron Ignjat (1825–94), a journalist and printer-publisher from Novi Sad. This later became Vilajetska štamparija (Vilayet Printing House). Books were printed in the Latin, Cyrillic, Hebrew, and Arabic scripts. Following the occupation of Bosnia and Herzegovina by Austria-Hungary in 1878, Vilajetska štamparija continued to produce books, but it changed its name to Zemaljska štamparija (National Printing House). The National and University Library of Bosnia and Herzegovina preserves a valuable collection of the first school books printed at Vilajetska štamparija. Shown here is one of the items from this collection, Bukvar: za osnovne škole u vilajetu bosanskom (Alphabet Book for Primary Schools in the Bosnian Vilayet), published in 1867.
Kratka zemljopisna početnica s dodatkom o Bosni : za nižje učione
Geografija - Bosna i Hercegovina - Udžbenici za osnovne škole
The first printing house in Bosnia and Herzegovina was founded in 1519 by Božidar Goraždanin, in the city of Goražde, in eastern Bosnia. Two years later, in 1521, the establishment closed and was moved to Romania. Subsequently, a small number of books written in Bosnia and Herzegovina were sent outside the country to be printed, in Venice, Vienna, Rome, and elsewhere, but books were not produced in the country. In the second half of the 19th century, there was a revival of interest in printing and publishing in Bosnia and Herzegovina. The first printing house started work in 1866, in Sarajevo, and was called Sopronova pečatnja (Sopron’s Publishing House), after its founder, Sopron Ignjat (1825–94), a journalist and printer-publisher from Novi Sad. This later became Vilajetska štamparija (Vilayet Printing House). Books were printed in the Latin, Cyrillic, Hebrew, and Arabic scripts. Following the occupation of Bosnia and Herzegovina by Austria-Hungary in 1878, Vilajetska štamparija continued to produce books, but it changed its name to Zemaljska štamparija (National Printing House). The National and University Library of Bosnia and Herzegovina preserves a valuable collection of the first school books printed at Vilajetska štamparija. Shown here is one of the items from this collection, Kratka zemljopisna početnica s dodatkom o Bosni: za niže učione (Brief geographical primer, with an additional text on Bosnia: for primary schools), published in 1869.
NARAVOUČENIJE : o čoveku i njegovim dužnostima
Kratka sveštena istorija : za osnovne škole u Vilajetu bosanskom
U Sarajevu : Bosanska-vilajetska štamparija
Ape Zutre = [Propisi kvasnog i bezkvasnog kruha]
Epitome vetustatum Bosnensis provinciae seu Brevissimum compendium historico-chronologicum ... Congesta, et compilata a p. Philippo ab Occhievja ...
Filip Lastrić je prvi historičar i bibliograf Bosne i Hercegovine. U djelu Epitome vetustatum osim historije i stanja franjevačke bosanske provincije prikazao je i opću historiju Bosne u doba banova i kraljeva stoga se ovo djelo smatra veoma značajnim i vrijednim za izučavanje.
Matija Divković (1563. -1631.), Bosanski franjevac je autor brojnih knjiga štampanih u Veneciji. Pridružio se franjevačkom redu u manastiru u Olovu, gdje je primio osnovno obrazovanje. Nakon dodatnog obrazovanja u Italiji vratio se u Bosnu. 1609, dok je bio na službi u Sarajevu, završio je svoju prvu knjigu pod nazivom "Nauk krstijanski za narod slovinski". Godine 1611. putuje u Veneciju gdje i štampao ovu knjigu.